KURZUS: Járműszerkezetek I.

MODUL: II. modul: Erőátviteli szerkezetek

4. lecke: Hajtási módok és tengelykapcsolók

| Ebben a modulban azok a leggyakrabban használt gépjárműtechnikai eszközök kerülnek áttekintésre, amelyek segítségével a gépjármű erőforrása által termelt energia annak kerekeihez juttatható. A leggyakoribb hajtási módokon felül tárgyalásra kerülnek a tengelykapcsolók, valamint a nyomatékváltók is. A hallgató ismereteket szerezhet továbbá az automatikus működésű nyomatékváltókról, valamint az azokban használandó kenőanyagokról is. A modulban ezeken felül szó lesz a közlőművek szerepéről is.
Cél: A lecke célja, hogy a hallgató ismereteket szerezzen az erőátviteli rendszerek halmazán belül a hajtási módok főbb típusaival kapcsolatban. A gépjármű üzemeltetése során az erőátvitel folyamatos szabályozás alatt álló folyamat, ehhez tengelykapcsolókra is szükség van. A tanuló ezzel a gépjárművek szempontjából kiemelten fontos részegységgel kapcsolatos tudásra is szert tehet, úgy a szerkezeti felépítés, mind a működés szempontjából.
Követelmények: Ön akkor sajátította el megfelelően a tananyagot, ha képes:
felsorolni az erőátviteli szerkezethez tartozó 6 fő szerkezeti elemet. pontosan megfogalmazni az erőátviteli szerkezetek két fő funkcióját. ábrák alapján felismerni és kiválasztani a megfelelő hajtási módot és erőátviteli elrendezést. saját szavaival elmondani a hajtási módok és erőátviteli elrendezések főbb tulajdonságait, jellemzőit. saját szavaival elmondani a tengelykapcsoló definícióját. felsorolni a tengelykapcsoló öt funkcióját. szerkezeti ábrán bemutatni a tengelykapcsoló tizenegy fő részegységét. szerkezeti ábrán bemutatni a kinyomószerkezet hat fő részegységét. saját szavaival megfogalmazni a tengelykapcsoló részegységeinek funkcióit. szerkezeti ábrák alapján felismerni és megnevezni az egyes tengelykapcsoló típusokat. saját szavaival elmondani a csavarrugós, a tányérrugós, a kéttárcsás, a lemezes és a hidrodinamikus tengelykapcsoló szerkezeti felépítését és működését. szerkezeti ábrán bemutatni a hidraulikus működtetésű tengelykapcsoló nyolc fő részegységét. megfelelő sorrendben elmondani a hidraulikus működtetésű csavarrugós tengelykapcsoló kioldásának folyamatát. meghatározni és intervallumban megadni a mechanikus működtetésű tengelykapcsoló holtjátékainak mértékét. szerkezeti ábrák alapján felismerni és megnevezni az egyes tengelykapcsoló-tárcsa típusokat. saját szavaival elmondani az egyes tengelykapcsoló-tárcsa típusok főbb jellemzőit.
Tanulási tevékenyég: Olvassa el figyelmesen a Gépjárműszerkezetek című tankönyv 3.1 fejezetét! Tekintse át az ábrákon bemutatott hajtási módokat, amelyek szemléletesen mutatják be a leggyakrabban alkalmazott megoldásokat. Gondolja végig, vajon miért a 6. ábrán látható elsőkerék-hajtás a leggyakoribb?
Olvassa el figyelmesen a Gépjárműszerkezetek című tankönyv 3.2 fejezetét! Tanulmányozza a tankönyvben látható, tengelykapcsolókról készített ábrákat! Készítsen egyszerű vázlatot az egytárcsás tengelykapcsolóról, és az ábrán jelölje a zárt tengelykapcsolóban a hajtás erőfolyamát (1. ábra). Figyelje meg a Tengelykapcsolók jelleggörbéi c. ábrát, és gondolja végig, hogy vajon az egyes típusok milyen előnyökkel rendelkeznek! Hasonlítsa össze az egytárcsás és kéttárcsás tengelykapcsoló szerkezeti felépítését a tankönyvi ábrák alapján, és gondolja végig, milyen előnyökkel és hátránnyal járhat az alkalmazása!
Tanulmányozza a Centrifugális tengelykapcsoló c. ábrát! Milyen járművekben, illetve milyen gépekben alkalmazzuk leggyakrabban ezt a tengelykapcsoló-típust?
Időszükséglet: A tananyag elsajátításához körülbelül 90 percre lesz szüksége.
Kulcsfogalmak:
erőátviteli szerkezet hajtási mód első-, hátsó- és összkerékhajtás tengelykapcsoló egy- és többtárcsás tengelykapcsoló kinyomószerkezet zárt- és kioldott tengelykapcsoló súrlódóbetét mechanikus és hidraulikus működtetés tengelykapcsoló holtjáték

| Önellenőrző kérdések
1. Az alábbi járműegységek közül válassza ki, hogy melyek tartoznak az erőátviteli szerkezethez!
| gumiabroncsok
| futómű
| lengéscsillapítás
| motor
| karosszéria
| tengelykapcsoló
| nyomatékváltó
| alváz
| kipufogórendszer
| tengelyhajtás
| differenciálmű
| fékrendszer
| kardántengely
2. Az alábbi hiányos mondatokban az erőátviteli rendszerek fő feladatairól van szó. Egészítse ki a hiányos mondatokat a szövegmezők kitöltésével! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval határozza meg! Az erőátviteli szerkezet fő feladatai: A és a módosítása. A átvitele hajtott kerekekre.
3. Az alábbi képeken különféle hajtási módokról készített vázlatos képeket láthat. Válassza ki a lehetőségek közül, hogy az adott ábra melyik hajtási módhoz és erőátviteli elrendezéshez tartozik!
| Elsőkerék-hajtás
| Hátsókerék-hajtás
| Orrmotoros elrendezés
| Farmotoros elrendezés
| Közép-motoros elrendezés
| Padló alatti elrendezés
| Tolócsöves elrendezés
| Elsőkerék-hajtás
| Hátsókerék-hajtás
| Orrmotoros elrendezés
| Farmotoros elrendezés
| Közép-motoros elrendezés
| Padló alatti elrendezés
| Tolócsöves elrendezés
| Elsőkerék-hajtás
| Hátsókerék-hajtás
| Orrmotoros elrendezés
| Farmotoros elrendezés
| Közép-motoros elrendezés
| Padló alatti elrendezés
| Tolócsöves elrendezés
| Elsőkerék-hajtás
| Hátsókerék-hajtás
| Orrmotoros elrendezés
| Farmotoros elrendezés
| Közép-motoros elrendezés
| Padló alatti elrendezés
| Tolócsöves elrendezés
| Elsőkerék-hajtás
| Hátsókerék-hajtás
| Orrmotoros elrendezés
| Farmotoros elrendezés
| Közép-motoros elrendezés
| Padló alatti elrendezés
| Tolócsöves elrendezés
| Elsőkerék-hajtás
| Hátsókerék-hajtás
| Orrmotoros elrendezés
| Farmotoros elrendezés
| Közép-motoros elrendezés
| Padló alatti elrendezés
| Tolócsöves elrendezés
4. Az alábbi állítások és jellemzők különféle hajtási módokra vonatkoznak. Döntse el az egyes állításokról, hogy melyik típusra vonatkoznak! Egy állítás több típusra is vonatkozhat! Ha az állítás vonatkozik az adott típusra, írjon a mezőbe + jelet, ha nem, - jelet!
| Elsőkerék-hajtás | Hátsókerék-hajtás | Összkerék-hajtás
A motor elhelyezhető az első tengely mögött vagy fölött. |  |  |
A motort, a tengelykapcsolót, a nyomatékváltót és a differenciálművet egy egységgé fogják össze. |  |  |
Különösen kanyarban és csúszós úton előnyös. |  |  |
Az erőátvitelben központi differenciálmű alkalmazása szükséges. |  |  |
A motort keresztben építve a haránthajtás egyszerű. |  |  |
A motor elhelyezhető a hátsó tengely mögött. |  |  |
5. Az alábbi állítások és jellemzők különféle erőátviteli elrendezésekre vonatkoznak. Döntse el az egyes állításokról, hogy melyik típusra vonatkoznak! Egy állítás több típusra is vonatkozhat! Ha az állítás vonatkozik az adott típusra, írjon a mezőbe + jelet, ha nem, - jelet!
| Orrmotoros elrendezés | Farmotoros elrendezés | Középmotoros elrendezés | Tolócsöves elrendezés | Padló alatti elrendezés
A motor általában az első tengely felett vagy mögött helyezkedik el. |  |  |  |  |
A motor hűtéséhez kedvező körülményeket ad. |  |  |  |  |
Hátsókerék-hajtás erőátviteli elrendezése lehet. |  |  |  |  |
Elsőkerék-hajtás erőátviteli elrendezése lehet. |  |  |  |  |
A motor az első tengely közelében, míg a nyomatékváltó-differenciálmű egység pedig a hátsó tengely közelében helyezkedik el. |  |  |  |  |
Jellemzően sportautókban alkalmazzák. |  |  |  |  |
Hátránya a nehezen hozzáférhető motor. |  |  |  |  |
Főként autóbuszok számára előnyös felépítés. |  |  |  |  |
6. Az alábbi hiányos mondatokban az tengelykapcsoló meghatározásáról és fő feladatairól van szó. Egészítse ki a hiányos mondatokat a szövegmező kitöltésével! A helyes megoldást minden szövegmező esetében egy szóval határozza meg! A tengelykapcsoló a motor és a közötti kapcsolat. A tengelykapcsoló feladata: - a motor átvitele a nyomatékváltóra úgy, hogy az átvitel a motor teljes nyomatéktartományában legyen. - lágy és nélküli indulás lehetővé tétele úgy, hogy a forgó és az álló -hajtótengely fordulatszámának azonossá válását valósítja meg. - a motor és a közötti energiaátvitel , hogy a kapcsolandó részegységek terhelése megszűnjön. - torziós csillapítása, amelyeket a motor "üres" ütemeinek okoz. - a motor és az energiaátviteli elemek elleni védelme, a túl nagy nyomatékok átvitelét valósítja meg.
7. A képen egy egytárcsás tengelykapcsoló szerkezeti felépítését bemutató ábra látható. Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését! Írja a mezőkbe a megfelelő számot! Agy Forgattyús tengely Tengelykapcsoló-tárcsa Kinyomócsapágy Kinyomóvilla Lendkerék Nyomatékváltó hajtótengelye Nyomólap Súrlódó betétek Tányérrugó Tengelykapcsoló fedél
8. A képen a tengelykapcsoló kinyomószerkezetének szerkezeti felépítését bemutató ábra látható. Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését! Írja a mezőkbe a megfelelő számot! Belső gyűrű Kinyomóvilla Külső gyűrű Tányérrugó belső pereme Vezetőpersely
9. Az alábbi, tengelykapcsolók fő részegységeiről szóló állítások olvashatók. Adja meg a számok begépelésével, hogy az állítások melyik részegységhez tartoznak! 1: Tengelykapcsoló fedél 2: Tengelykapcsoló tárcsa 3: Kinyomó-szerkezet
Részegység | Részegység
A lendkerékhez csavarokkal rögzítik. |
Típustól függően tányér- vagy csavarrugóval szerelt. |
Fő feladata a nyomatékátvitel a nyomatékváltó hajtótengelyére. |
Felépítése: agy, hordozólemez és a lemezre rögzített betétek. |
Az energiaátvitel megszüntetésére szolgál. |
10. Az alábbi ábrákon tengelykapcsoló típusokat láthat. Adja meg a számok begépelésével, hogy melyik ábrán milyen típusú tengelykapcsoló látható! 1: Csavarrugós tengelykapcsoló 2: Centrifugális tengelykapcsoló 3: Hidrodinamikus tengelykapcsoló 4: Kéttárcsás tengelykapcsoló 5: Lemezes tengelykapcsoló 6: Mágnesporos tengelykapcsoló 7: Tányérrugós tengelykapcsoló
11. Az alábbi állítások bizonyos tengelykapcsoló típusok szerkezeti felépítésére és működési jellemzőire vonatkoznak. Válassza ki az állítások után látható válaszlehetőségek közül, hogy az adott állítás melyik típusra vonatkozik!
Ebben a tengelykapcsolóban a nyomórugók és a kiemelőkarok funkcióit egy részegység látja el.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ebben a tengelykapcsolóban a nyomórugó kétkarú emelőt alkot, amely két billenőgyűrű közé feszítve ezeken támaszkodik.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ennél a tengelykapcsolónál a növekvő kiemelési elmozdulással együtt a kiemeléshez szükséges erő lineárisan nő.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ennél a típusnál a teljes átvihető erő négy súrlódó felületpáron jön létre.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ennél a tengelykapcsoló típusnál a tengelykapcsolóházban több tárcsa van egymás után beépítve, váltakozva hajtó- és hajtott tárcsaként elrendezve.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ennél a típusnál a tengelykapcsoló-pedál benyomásakor a tányérrugó megszűnteti az összeszorítóerejét, így a nyomólap elemelkedik a nyomatékváltó-oldali tárcsáról. Ekkor az energiaátvitel megszakad.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ebben a tengelykapcsolóban a motor nyomatéka a tengelykapcsoló kosarán a súrlódólemezeken, az acéllemezeken és a nyomólapon keresztül jut a nyomatékváltót hajtó tengelyre.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ennél a típusnál a forgatónyomaték átviteléhez szükséges súrlódóerő úgy jön létre, hogy a motorral hajtott elmozduló tengelykapcsoló-szegmenseket a sugárirányban kifelé irányuló tehetetlenségi erő a tengelykapcsolódob surlódó felületéhez szorítja.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
Ebben a tengelykapcsolóban a nyomatékátvitelhez turbinakereket, szivattyúkereket és az erőátvitelhez szükséges közegként olajat használnak.
| csavarrugós tengelykapcsoló
| centrifugális tengelykapcsoló
| hidrodinamikus tengelykapcsoló
| kéttárcsás tengelykapcsoló
| lemezes tengelykapcsoló
| mágnesporos tengelykapcsoló
| tányérrugós tengelykapcsoló
12. A képen a tengelykapcsoló hidraulikus működtetését bemutató ábra látható. Határozza meg az egyes részegységek helyes megnevezését! Írja a mezőkbe a megfelelő számot! Az egy mezőbe kerülő számokat szóköz nélkül, vesszővel elválasztva adja meg! Csővezeték Holtponton túl ható rugó Légtelenítő szelep Munkahenger Működtető henger Nyomórúd Ütközőrúd 4
13. Az alábbi listában a hidraulikus működtetésű csavarrugós tengelykapcsoló kioldási folyamatának lépései láthatók. Állítsa megfelelő sorrendbe az egyes műveleti lépéseket!
1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. |  |
14. Az alábbi ábrán egy mechanikus működtetésű tengelykapcsolót láthatunk. Az ábrán megjelölt távolságok a tengelykapcsoló holtjátéka. Adja meg a mezők kitöltésével, a kinyomólap és a kinyomócsapágy közötti hézag (a.) intervallumát, illetve a tengelykapcsoló pedálon megjelenő holtjáték (b.) intervallumát. kinyomólap és a kinyomócsapágy közötti hézag: - mm. a pedálon jelentkező holtjáték intervalluma: - mm.
15. Az alábbi képeken tengelykapcsoló-tárcsa típusok szerkezeti, illetve keresztmetszeti ábráját láthatjuk. Adja meg a számok begépelésével, hogy az egyes ábrák melyik tengelykapcsoló-tárcsa típushoz tartoznak! 1: Kerámia szinterbetétes tengelykapcsoló-tárcsa 2: Merev tengelykapcsoló-tárcsa 3: Rugalmas tengelykapcsoló-tárcsa 4: Torziós csillapítású tengelykapcsoló-tárcsa
16. Az alábbi állítások bizonyos tengelykapcsoló-tárcsa típusok szerkezeti felépítésére és működési jellemzőire vonatkoznak. Válassza ki az állítások után látható válaszlehetőségek közül, hogy az adott állítás melyik típusra vonatkozik!
Az ilyen tengelykapcsoló-tárcsára szegecseléssel vagy ragasztással rögzítik a súrlódó betéteket.
| merev tengelykapcsoló-tárcsa
| rugalmas tengelykapcsoló-tárcsa
| torziós csillapítású tengelykapcsoló-tárcsa
| kerámia szinterbetétes tengelykapcsoló-tárcsa
Az ilyen tengelykapcsoló-tárcsában a szegmenseket domborítással emelik ki a tárcsa síkjából, ezek hordozzák súrlódó betéteket.
| merev tengelykapcsoló-tárcsa
| rugalmas tengelykapcsoló-tárcsa
| torziós csillapítású tengelykapcsoló-tárcsa
| kerámia szinterbetétes tengelykapcsoló-tárcsa
Ebben a típusban a betétek tengelyirányú rugózását úgy méretezik, hogy induláskor lágyan fogjanak.
| merev tengelykapcsoló-tárcsa
| rugalmas tengelykapcsoló-tárcsa
| torziós csillapítású tengelykapcsoló-tárcsa
| kerámia szinterbetétes tengelykapcsoló-tárcsa
Ennél a típusnál a tárcsa agyát és a betétet hordozó tárcsarészt csavarrugók kapcsolják össze. A rugózás következtében az agy korlátozott mértékben elfordulhat a betétet hordozó tárcsarészhez képest.
| merev tengelykapcsoló-tárcsa
| rugalmas tengelykapcsoló-tárcsa
| torziós csillapítású tengelykapcsoló-tárcsa
| kerámia szinterbetétes tengelykapcsoló-tárcsa
A típus alkalmazásával a motor irányából érkező csavaró lengések káros hatását csillapíthatjuk.
| merev tengelykapcsoló-tárcsa
| rugalmas tengelykapcsoló-tárcsa
| torziós csillapítású tengelykapcsoló-tárcsa
| kerámia szinterbetétes tengelykapcsoló-tárcsa
Ezt a típust nagyon nagy igénybevételnek kitett járművekben, pl. versenyautókban alkalmazzák.
| merev tengelykapcsoló-tárcsa
| rugalmas tengelykapcsoló-tárcsa
| torziós csillapítású tengelykapcsoló-tárcsa
| kerámia szinterbetétes tengelykapcsoló-tárcsa